English
Kontakt
Išči
Meni
Tečaji za odrasle
Izpiti
Knjige
Za otroke
Na tujih univerzah
Seminar SJLK
Simpozij obdobja
Izobraževanja za učitelje
Obdobja 36_zbornik:
Pojdi na
1
2-3
4-5
6-7
8-9
10-11
12-13
14-15
16-17
18-19
20-21
22-23
24-25
26-27
28-29
30-31
32-33
34-35
36-37
38-39
40-41
42-43
44-45
46-47
48-49
50-51
52-53
54-55
56-57
58-59
60-61
62-63
64-65
66-67
68-69
70-71
72-73
74-75
76-77
78-79
80-81
82-83
84-85
86-87
88-89
90-91
92-93
94-95
96-97
98-99
100-101
102-103
104-105
106-107
108-109
110-111
112-113
114-115
116-117
118-119
120-121
122-123
124-125
126-127
128-129
130-131
132-133
134-135
136-137
138-139
140-141
142-143
144-145
146-147
148-149
150-151
152-153
154-155
156-157
158-159
160-161
162-163
164-165
166-167
168-169
170-171
172-173
174-175
176-177
178-179
180-181
182-183
184-185
186-187
188-189
190-191
192-193
194-195
196-197
198-199
200-201
202-203
204-205
206-207
208-209
210-211
212-213
214-215
216-217
218-219
220-221
222-223
224-225
226-227
228-229
230-231
232-233
234-235
236-237
238-239
240-241
242-243
244-245
246-247
248-249
250-251
252-253
254-255
256-257
258-259
260-261
262-263
264-265
266-267
268-269
270-271
272-273
274-275
276-277
278-279
280-281
282-283
284-285
286-287
288-289
290-291
292-293
294-295
296-297
298-299
300-301
302-303
304-305
306-307
308-309
310-311
312-313
314-315
316-317
318-319
320-321
322-323
324-325
326-327
328-329
330-331
332-333
334-335
336-337
338-339
340-341
342-343
344-345
346-347
348-349
350-351
352-353
354-355
356-357
358-359
360-361
362-363
364-365
366-367
368-369
370-371
372-373
374-375
376-377
378-379
380-381
382-383
384-385
386-387
388-389
390-391
392-393
394-395
396-397
398-399
400-401
402-403
404-405
406-407
408-409
410-411
412-413
414-415
416-417
418-419
420-421
422-423
424-425
426-427
428-429
430-431
432
Simpozij OBDOBJA36 ROKOPISISLOVENSKEGASLOVSTVAKOTNOVINBOGAT RAZISKOVALNIPREDMET Vve~kottrehstoletjih slovenske knji`evnosti, od prve slovenske knjige do izteka 19. stoletja, so bili rokopisi pogosto klju~ni nosilec slovenske besede – nosilec duhovne,jezikovneinliterarnekulture.Vrokopisihsobesedilanastala,vrokopisihso bila izposojena v branje in prepisovanje ter le redka besedila med njimi so imela privilegij, da so mogla premagati prepreke, postavljene na prehod od rokopisa do slovenske tiskane knjige. Te prepreke so bile tako ekonomske te`ave – zlasti visoki tiskarski stro{ki in majhen knji`ni trg za slovensko knjigo –, kakor tudi kulturni in idejni dejavniki. Na dolo~ene kulturne ter duhovne potrebe je bilo mo~ odgovoriti le s sredstvi, ki jih je omogo~alo pisanje s ~rnilom na papir, glasno branje nepismenim in prepisovanje – to, kar imenujemo z izrazom rokopisna kultura. Zato so obse`ni predeli slovenskega slovstva v baro~ni dobi in celo globoko v 19. stoletje mogli obstajati ter se razvijati le tako, da so se opirali na rokopisno kulturo. Slovenski literarni zgodovinarji so bili zaradi raznih razlogov neprimerno bolj pozorni na zgodovino tiskane knjige kakor na zgodovino rokopisne knjige. Na roko- pise so gledali s svoje sodobne perspektive kot na sekundarne, privatne zapiske brez pomena za skupni prostor slovenskega jezika, literature in kulture. Vlogo, ki so jo zasebni rokopisni zapiski imeli v 20. stoletju, so preslikali tudi v dobe nekaj stoletij nazaj, ko so imeli rokopisi povsem drug zna~aj in pomen, saj sta rokopisna in tiskana knjiga tedaj sobivali, bili sta odvisni ena od druge, v njuni uporabi pa ni bilo tako ostrega razlo~ka kakor v 20. stoletju. Objekt literarne zgodovine je, skratka, preve~ konstituirala samo bio-bibliografska metoda, kjer je literarni zgodovinar opisal avtorjevo `ivljenje ter to podobo dopolnil s seznamom njegovih v tisku objavljenih del. Razlogi za to so bili tudi v tem primeru tako materialni kakor kulturni in idejni. Resni~no `ivljenje rokopisne kulture slovenskega slovstva je bilo mnogo bolj razvejeno in obse`no, kakor so nam ga predstavile literarne zgodovine 20. stoletja s svojim nekoliko zo`enim vidnim poljem, usmerjenim predvsem na bibliografijo tiskanih del. @al je zelo veliko rokopisnega gradiva propadlo `e do ~asa, ko so nastale prve literarne zgodovine. Rokopisna pesmarica {kofa Hrena se je s prepisovanjem porazgubila `e v ~asu avtorjevega `ivljenja. V zgodnjem 17. stoletju so jezuiti uprizo- rili ve~ pou~nih verskih iger v sloven{~ini, toda ohranil se ni niti en listek teh rokopisov – razen preoddaje, ki se je ohranila v @elezni Kapli in jo je tamkaj{nji pisec konec18.stoletja zajel v Kapelski pasijon. Kje so pasijonske procesije, ki so jih v ve~ slovenskihkrajihuprizarjalikapucini?Izgubilasejevrstaasketi~nihrokopisovMatije Kastelca in morda {e bolj plodovitega fran~i{kana p. Antona Bre{ana. Kaj naj re~emo opridigahslovitihkapucinskihpridigarjevKorbinijana[kofjelo{kega,HipolitaNovo- me{kega,Romualda[tandre{kegain{tevilnihdrugih,zakaterimiseniohranilnitilist rokopisa? Za izjemno obse`no dejavnostjo, ki so jo v skoraj dveh stoletjih delovanja 9